Koldioxid i akvarium
Lajvkrattan, har skrivit en utomordentligt bra artikel om CO2 och andra system man kan använda i våra akvarium.
De flesta av oss har nog sett bilder på vackra aquascapes och drömt om att själva åstadkomma något liknande en vacker dag. Den som gör ett seriöst försök märker snabbt att det finns något som många växter kräver men som de flesta akvarier saknar - höga halter av koldioxid. Koldioxid finns naturligt i atmosfären men att få ner det i ett akvarium visar sig snabbt vara klurigt. I den här artikeln diskuteras syfte samt för- och nackdelar med koldioxidtillsats i akvarier, olika metoder för tillsats av koldioxid och hur koldioxidnivån mäts.
Koldioxidens roll hos växterna
koldioxid+vatten+ljus ==> socker+syrgas
Det här är fotosyntesen, den viktigaste kemiska processen för växterna. Under fotosyntesen omvandlar växterna vatten och koldioxid till druvsocker och syre. Kedjor av druvsocker utgör stommen i växterna och brist på druvsocker leder fort till att de stannar i växten. Vatten har akvarieväxter gott om så den begränsande faktorn i akvaristens fall måste alltså vara koldioxid. Därför väljer många växtakvarister att tillsätta koldioxid i sina akvarier på konstgjord väg för att få växter att trivas bättre.
För- och nackdelar
Höga halter av koldioxid i akvariet gör att de flesta växter trivs. Det betyder att man som akvarist får många fler växter att välja bland till sitt akvarium. De växter som redan finns i akvariet växer dessutom mycket snabbare och ofta tätare. Att växterna växer snabbare förbättrar också växternas förmåga att konkurrera med algerna vilket bidrar till en minskad mängd alger i akvariet.
Ett komplett koldioxidsystem är inte gratis och även om budgetmetoderna är billiga kräver de i stället mycket tid. Själva koldioxiden är inte heller utan nackdelar. Pendlande koldioxidnivåer kan göra mer skada än nytta och bidra till att alger börjar växa. För stora mängder koldioxid kan också sänka pH-värdet så mycket att djuren i akvariet blir stressade eller dör. Koldioxiden måste doseras ansvarsfullt.
Metoder för tillsats av koldioxid
Det billigaste sättet att tillföra koldioxid är mäsk-CO2. Genom att blanda jäst med sockervatten kan koldioxid framställas eftersom jästsvampar andas ut koldioxid när de äter socker. Blandningen görs vanligen i en större plastflaska och räcker, beroende på proportionerna i blandingen, ungefär en vecka. Eftersom blandningen ger mindre och mindre koldioxid med tiden kan flera flaskor användas och bytas ut i otakt för att kompensera för svängningarna. Från plastflaskorna leds koldioxiden genom slangar till akvariet och genom en diffusor för att lösas upp.
Den största fördelen med mäsk-CO2 är de låga start- och underhållskostnaderna. Om socker, vatten, jäst och några plastflaskor finns hemma behöver man inte lägga mer än 100 kr på en diffusor. Mäsk-CO2 ger också en förhållandevis stabil koldioxidnivå om flera flaskor används.
Metoden är dock inte utan nackdelar; om blandningen görs fel kan man få koldioxidspikar som gör mer skada än nytta. För att behålla en jämn koldioxidnivå krävs dessutom att flaskorna byts ut ofta vilket tar en del tid.
En förhållandevis ny metod är användningen av färdigköpta ”sprejburkar” med koldioxid. Burkarna kan beställas på internet eller i välsorterade akvariebutiker. Med burken följer oftast en kammare för upplösning av koldioxid, koldioxidsäker slang och en backventil. När systemet är monterat kan koldioxid tillsättas manuellt genom att trycka på en knapp på burken. Tillverkaren skickar med doseringstabeller. Koldioxid ska tillsättas varje dag strax innan belysningen slås på.
Förutsatt att man har ett inte alltför stort akvarium (mindre än 60 l) är den här metoden billig; startkostnaden brukar ligga kring 100 kr och påfyllning runt 80 kr flaskan. Den är dessutom tidssnål eftersom allt som krävs är en knapptryckning.
Den största nackdelen med koldioxid på burk är att koldioxidnivåerna de ger är låga jämfört med andra metoder och dessutom varierande eftersom koldioxid bara tillförs en gång om dagen och halterna sedan sjunker. Att byta ut koldioxidburken varje månad är heller inte särskilt bra för miljön.
Den mest effektiva men också dyraste metoden är tillsats med hjälp av trycksatt koldioxid. Ett sådant koldioxidsystem består av en tub med trycksatt koldioxid, en regulator som styr koldioxidflödet, en bubbelräknare/backventil, en diffusor och slangar. Regulatorn kan ställas in med stor precision för att koldioxidnivån ska bli rätt och koldioxidtillflödet kan kontrolleras genom att titta på bubbelräknaren. Beroende på användningen behöver tuben fyllas på 1-4 gånger om året.
Trycksatt koldioxid ger det överlägset bästa resultatet av de listade metoderna. Koldioxidnivån hålls jämn och hög och den kan styras med god precision. Efter att den höga startkostnaden betalts behöver systemet inte kosta många hundralappar om året vilket gör den lönsam i längden.
Den nästan enda nackdelen med trycksatt koldioxid är den höga startkostnaden. Utöver det finns nästan inget att klaga på.
Att kontrollera koldioxidnivån
När koldioxid löses i vatten bildas kolsyra och vattnet blir surare. Hur mycket surare det blir beror på vattnets hårdhet. Det betyder att vi, om vi känner till vattnets hårdhet, kan beräkna koldioxidhalten i akvariet med hjälp av tabeller som den här. För att mäta med så stor noggrannhet som möjligt behövs dropptester för KH och pH.
Exempel: Sture har precis börjat använda trycksatt koldioxid och han vill veta om det funkar bra. Han använder sina dropptester och ser att KH är 2,5 och pH är 6,5. Genom att titta i tabellen ser han att kan har en koldioxdnivå på 24 ppm. Det är precis lagom och Sture känner sig nöjd.
Slutsats
Att tillsätta koldioxid i akvariet öppnar helt nya möjligheter för att skapa vackra undervattensmiljöer med frodig växtlighet. Det finns många olika sätt att tillsätta koldioxid och vilken man väljer beror på vilken fördelning av pengar, tid och effektivitet man vill ha. När koldioxidsystemet är köpt och i gång kan koldioxidnivån med lätthet mätas med hjälp av dropptester och en tabell.
Lycka till!
Mvh./ Draken
VENI VIDI VICI
![Cecilia.S](https://www.ifokus.se/u2/85a17e8c4ce53492a0a86121f090b401/avatar/53385609-1497643803700588-5144363079546437632-o.jpg)
Den är riktigt bra! 😍 Läsvärd.
En sockerfri Monster, en hund och en motocrossbana med f&f's. Bättre än så blir det inte.
Medarbetare på Ridsport & f.d. medarbetare på Akvariefisk
![5ara](https://www.ifokus.se/u2/0a9f8828f64655a87fe20b0c6232c1b4/avatar/avatar.jpg)
Jättebra 😀 Finns väl nåt som heter drop checker som man kan hålla koll på co2-nivån med eller har jag missuppfattat…? Verkar finnas system för Sodastream-flaskor som inte kostar så mycket. Är lite sugen måste jag säga.
![Cecilia.S](https://www.ifokus.se/u2/85a17e8c4ce53492a0a86121f090b401/avatar/53385609-1497643803700588-5144363079546437632-o.jpg)
#2 Känner tyvärr inte till någon drop checker men vet att det finns dropptester för CO2. Men man kan även använda dropptester för Kh + pH och sedan utgå från en tabell för att hålla koll på CO2-nivån. 😊
En sockerfri Monster, en hund och en motocrossbana med f&f's. Bättre än så blir det inte.
Medarbetare på Ridsport & f.d. medarbetare på Akvariefisk
![5ara](https://www.ifokus.se/u2/0a9f8828f64655a87fe20b0c6232c1b4/avatar/avatar.jpg)
#3 jo, att man kan räkna ut med tabell och att det finns egna test för co2 vet jag men en sån här verkar väl bra så man kan hålla lite mer kontinuerlig koll utan att behöva mäta. Du kan ju prova att googla ”co2 drop checker” så ser du vad jag menar i alla fall 🙂 ingår en sån i det startpaketet jag kikat på.